NOTA BIOGRÀFICA DELS AUTORS DELS ESTUDIS

Fernando Alañón Olmedo: és llicenciat en dret per la Universitat Autònoma de Madrid (1986), magistrat i president de l’Audiència Provincial d’Ourense. A més de les activitats de caràcter científic professional inherents al seu càrrec ha publicat el capítol del llibre “Apuntes sobre el contenido del artículo 416 de la Ley de Enjuiciamiento Criminal” (2009, Tirant lo Blanch); el llibre El latín en la Jurisprudencia actual (2011), coautor amb M. C. Henríquez i J. Turó; els articles “Las expresiones y locuciones latinas en el Diccionario Académico y en la Jurisprudencia española actual” BRAE, 2010, coautor amb M.C. Henríquez Salido, E. de No i J. Turó; “La auctoritas de la Real Academia Española en las resoluciones del Tribunal Supremo”, BRAE, 2013, coautor amb M. C. Henríquez, J. Turó Seivane i P. F. Rabanal.

Vanessa Bretxa: és doctora en sociologia per la Universitat de Barcelona (2014). Actualment és professora associada al Departament de Lingüística General i investigadora del CUSC -Centre Universitari de Sociolingüística i Comunicació de la Universitat de Barcelona. Ha estat investigadora visitant a la Universitat de Toronto. Ha rebut una beca de la Fundació Jaume Bofill (2006) per a la realització de la tesi i el premi Jaume Camp de Sociolingüística (2014).

Makiko Fukuda: és doctora en filologia catalana (2009, Universitat de Barcelona) amb la tesi “Japonesos a Catalunya i la llengua catalana: comunitat, llengües i ideologies” (Premi Jaume Camp de Sociolingüística i Premi Extraordinari de Doctorat del curs 2009/2010), és professora lectora de la Universitat Autònoma de Barcelona. Membre del CUSC de la UB i del grup de recerca INTERASIA de la UAB. El seu camp de recerca se centra en els usos, coneixements i ideologies lingüístics dels japonesos a Catalunya. Actualment investiga sobretot la transmissió lingüística de les famílies ‘nipocatalanes’.

José Antonio González Salgado: doctor en filologia per la Universitat Complutense de Madrid. És assessor lingüístic d’Uría Menéndez Abogados i investigador integrat Ph. D. en el Centro de Estudos de Arqueología, Artes e Ciências do Património (Universidade de Coimbra). La seva línia d’investigació actual està centrada en l’estudi de la llengua usada en els textos jurídics, en especial des d’una perspectiva històrica. És autor de diversos articles sobre la matèria, del Manual de estilo de Uría Menéndez (2014) i del Libro de estilo de Iberdrola (2011).

Maria do Carmo Henríquez Salido: és doctora en filologia romànica per la Universitat de Santiago de Compostela (1971), catedràtica d’Universitat i investigadora principal (IP) de l’equip de I+D+i de la Universitat de Vigo (codi del grup FE2/A). En els últims cinc anys ha publicat els llibres: Historia del léxico jurídico (2010), coautora amb E. de No Alonso-Misol i El latín en la Jurisprudencia actual (2011), coautora amb F. Alañón i J. Turó. Articles de revistes: “La llengua especialitzada en la doctrina del Tribunal Constitucional”, Revista de Llengua i Dret, núm. 54, coautora amb M. C. Varela; “La auctoritas de la Real Academia Española en las resoluciones del Tribunal Supremo”, BRAE, 2013, coautora amb F. Alañón, J. Turó i P. F. Rabanal.

J. Inazio Marko Juanikorena: és vicedegà de millora i innovació de la Facultat de Filosofia i Ciències de l’Educació de la Universitat del País Basc / Euskal Herriko Unibertsitatea (UPV/EHU).

Professor del Departament de Mètodes d’Investigació i Diagnòstic en Educació.

Doctor en Filosofia i Ciències de l’Educació, secció de pedagogia. Premi “Koldo Mitxelena” a la tesi en euskara i Premi Extraordinari de Doctorat de l’UPV/EHU en l’àrea de ciències socials i jurídiques.

Especialitzat en les àrees de pedagogia social i de normalització lingüística, en temes d’intervenció, planificació, avaluació, processos de canvi, innovació, i gestió d’equips. Ha format part amb càrrecs de responsabilitat a diversos organismes de l’àmbit cultural i sociolingüístic, i en l’actualitat és membre de l’Equip de Direcció del Clúster de Sociolingüística del País Basc en representació de la Societat d’Estudis Bascos. Ha participat així mateix en programes d’innovació educativa duts a terme en la UPV/EHU, tant en qualitat d’assessor com de coordinador i participant en diferents projectes.

Ha desenvolupat i participat en diversos projectes d’investigació i publicat diferents treballs sobre temes relacionats amb processos de canvi per a la normalització de la llengua en organitzacions i a nivell social, com el «Proyecto DiKomA» per a la socialització del discurs de l’ecologia lingüística i apoderament de la comunitat, el «Projecte EraLan» d’identificació de factors que incideixen en l’ús de la llengua en el món laboral, o l’article publicat en el Journal of Multilingual and Multicultural Development, «ENEKuS - a key model for managing the transformation of the normalisation of the Basque language in the workplace», així com altres treballs diversos.

David Ordóñez Solís: és magistrat, doctor en dret, llicenciat especial en dret europeu per la Universitat de Brussel·les i membre del Team Europe de la Comissió Europea i de la Xarxa d’Experts en Dret de la Unió Europea del Consell General del Poder Judicial. Dels seus llibres destaquen La ejecución del Derecho europeo en España (1992); La contratación pública en la Unión Europea (2002); Jueces, Derecho y Política (2004); Intervención pública, Libre competencia y control jurisdiccional en el mercado único europeo (2004); Administraciones, Ayudas de Estado y Fondos Europeos (2006); El cosmopolitismo judicial en una sociedad global (2006) y Privacidad y protección judicial de los datos personales (2011).

Josefa Otero Seivane: és llicenciada en dret per Universitat de Santiago de Compostela (1979), magistrada de la Secció Primera de l’Audiència Provincial d’Ourense. A més de les activitats de caràcter científic professional inherents al seu càrrec ha publicat el llibre El El latín en la Jurisprudencia actual (2011), coautora amb M. C. Henríquez i F. Alañón; els articles “Las expresiones y locuciones latinas en el Diccionario Académico y en la Jurisprudencia española actual” BRAE, 2010, coautora amb M. C. Henríquez, F. Alañón i E. de No; La auctoritas de la Real Academia Española en las resoluciones del Tribunal Supremo», BRAE, 2013, coautora amb M. C. Henríquez, F. Alañón i PÀG. F. Rabanal.

Sheila Queralt: és pèrit col·legiada al Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i Ciències com a pèrit judicial en lingüística forense i en criminalística de la Propietat Intel·lectual i Industrial. Investigadora al Laboratori de Lingüística Forense (ForensicLab, IULA, UPF) sobre metodologia en la comparació forense de textos escrits i membre del grup de recerca consolidat UVAL (2014 SGR 1317). Professora del màster en Lingüística Forense (IDEC-IULA, UPF) i del Diploma superior universitari de detectiu privat (Crimina).

Pedro F. Rabanal Carbajo: és magistrat, llicenciat (1990) i doctor en Dret (1993) per la Universitat d’Alcalá de Henares i professor titular d’Universitat en excedència. Ha publicat monografies i articles com a Negociació Col·lectiva i Administració (1994); Els principis inspiradors del procés laboral en coautoria amb M.A. Luelmo Millán (1999); Els contractes de treball formatius (2002); «Les prestacions d’incapacitat temporal, maternitat i risc durant l’embaràs: problemes pendents» (2005); «Incapacitat temporal i vacances», (2010); «La nova modalitat processal d’impugnació d’alta mèdica (art. 140.3 LJS)» (2014).

Belén Uranga: és llicenciada en filologia basca per la Universitat del País Basc i va realitzar estudis de doctorat en la Universitat de Rennes II a Bretanya.

Tècnica de llengües a UNESCO Etxea (Bilbao) durant el període 1998-2008, va realitzar treballs d’investigació sobre la diversitat lingüística del món i de les llengües d’immigració al País Basc.

Des de l’any 2008 treballa en el Clúster de Sociolingüística, principalment en l’àmbit de la diversitat i l’ecologia lingüística. A més és la coordinadora de BAT Soziolinguistika Aldizkaria (Revista de Sociolingüística BAT) des de l’any 2008.

Forma part de l’equip tècnic de la Càtedra UNESCO sobre Patrimoni Lingüístic Mundial, i és a més professora en Ecologia i sostenibilitat de les llengües en el postgrau de la Universitat del País Basc HIZNET de Planificació Lingüística.

Alessia Vacca: Dr. Avv. advocada investigadora italiana. La Dr. Avv. Vacca té un doctorat en dret per la Universitat d’Aberdeen (UK) on també ha treballat tutoritzant a les àrees del dret de la Unió Europea i dels fonaments del dret privat. És graduada en dret (Laurea in Giurisprudenza Vecchio Ordinamento que es correspon amb una carrera de cinc anys) per la Universitat de Càller amb 110/110 cum laude. Ha realitzat diversos cursos de postgrau a Itàlia i a l’estranger (p. ex. International Public Law a l’Acadèmia de Dret Internacional de l’Haia Peace Palace, Paisos Baixos, Human Rights in the EU a la Universitat Carlos III de Madrid, Cracòvia, Universitat de Marsella). Ha fet diverses presentacions: a la Universitat d’Aberdeen, a l’Emory Institute for Human Rights, Atlanta, Georgia, EUA, a Florència: Universitat de París Nanterre X, a la Universitat de Londres, a la Universitat de Tartu, Estònia. El desembre de 2008/gener de 2009 va ser investigadora visitant a la Universitat de Sydney, Austràlia. Ha escrit diversos articles que tracten el tema dels drets de les llengües minoritàries, l’Administració pública i la transparència a l’Administració pública.

F. Xavier Vila: és professor de  la Universitat de Barcelona i director del CUSC, treballa en sociolingüística educativa, demolingüística, i sociolingüística comparada. Recentment ha publicat Language Policy in Higher Education. The case of Medium-sized Languages (Multilingual Matters 2014), amb Vanessa Bretxa;  Survival and Development of Language Communities: Prospects and Challenges,  (Multilingual Matters 2013); Noves immigracions i llengua (MRR Editorial, 2013) amb Eulàlia Salvat; o Posar-hi la base. Usos i aprenentatges lingüístics en el domini català (Institut d’Estudis Catalans 2012).